Северна Маријанска Острва
Комонвелт Северна Маријанска острва Commonwealth of the Northern Mariana Islands Sankattan Siha Na Islas Mariånas | |
---|---|
![]() Застава ![]() Грб | |
Химна: Gi Talo Gi Halom Tase Satil Matawal Pacifico | |
![]() | |
Главни град | Сајпан |
Службени језик | енглески, чаморо, каролиншки |
Владавина | |
Председник | Џо Бајден |
Председник Владе | Педро Агулто Тенорио |
Историја | |
Независност | у унији са САД од 1975. |
Географија | |
Површина | |
— укупно | 477 km2 (195) |
— вода (%) | занемарљиво |
Становништво | |
— 2010.[1] | 53.883 (213) |
— густина | 112,96 ст./km2 |
Економија | |
Валута | амерички долар |
— стоти део валуте | 100 цента |
Остале информације | |
Временска зона | UTC |
Интернет домен | .mp |
Позивни број | +1 670 |
Северна Маријанска Острва (енгл. Northern Mariana Islands), званично Комонвелт Северна Маријанска Острва (енгл. Commonwealth of the Northern Mariana Islands), архипелаг је од 15 мањих острва у северозападном делу Тихог океана укупне површине око 477 км². Географски архипелаг је део Маријанских острва, док геополитички представља део америчких придружених територија. Острва су смештена јужно од Јапана и северно од Гвама. Административно седиште архипелага налази се на острву Сајпан које у административном смислу представља једну јединствену општину.
До почетка 20. века били су познати под надимком острва Ладроне.
Историја
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/Casta_Marianas.jpg/220px-Casta_Marianas.jpg)
Године 1521. Фердинанд Магелан, као први Европљанин, открива ову групу оства и назива их Islas de Ladrones, Ладроноток или Острво лопова, јер су тадашњи становници по његовом мишљењу отуђили (украли) ствари са његових бродова. Шпанија анектира острва 1667. и именује их по својој краљици Марији Ани од Аустрије.
Након Шпанско-америчког рата Шпанија даје јужни део Американцима и продаје 1899. северни део Немцима.
Од 1975. група острва Северна Маријански острва је у Комонвелту са САД.
Становништво
86% становништва углавном прича неслужбеним језиком, као нпр. микронезијски и полинезијски језик.
Географија
Подручје се састоји од 16 острва, који се простиру на преко 500 km од којих су Сајпан, Тинијан и Рота највећи.
Маријански ров, најдубљи део светских океана, назван је по Маријанским острвима и налази се источно и јужно од њих.
Референце
- ^ Национална агенција за статистику
Спољашње везе
- п
- р
- у
- Тринаест колонија (1776)
- Париски мир (1783)
- Куповина Луизијане (1803)
- Ред Ривер уступање (1818)
- Споразум Адамс–Онис (1819)
- Тексаска анексија (1845)
- Орегонски споразум (1846)
- Мексичко уступање (1848)
- Куповина Гадсена (1853)
- Закон о острвима Гуано (1856)
- Куповина Аљаске (1867)
- Хавајска анексија (1898)
- Паришки споразум (1898)
- Троделна конвенција (1899)
- Уговор о цесији Тутуиле (1900)
- Уговор о цесији Мануа (1904)
- Уговор о данској Западној Индији (1917)
- Северна Маријанска Острва (1986)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Aquired_Lands_of_the_US.svg/100px-Aquired_Lands_of_the_US.svg.png)
![]() | Овај чланак везан за САД је клица. Можете допринети Википедији тако што ћете га проширити. |
- п
- р
- у